A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából Ugrás a navigációhoz Ugrás a kereséshez Magyar Színház, a Budapest VII. kerület Izabella (1964-től Hevesi Sándor) tér 4. alatt 1897-ben épített színházépület, amit többször átépítettek és több társulat is játszott benne Magyar Színház vagy Pesti Magyar Színház, 2000 óta az 1836–1837-ben alapított első magyar nemzeti állandó színház, ami 1840–2000 között Nemzeti Színház néven játszott, és 1966 óta a Budapest VII. kerületi Hevesi Sándor téren működik Magyar Színház, az 1897-ben a Rákosi-Beöthy család által alapított magánszínház (1948-as államosításáig), Budapest VII. kerület Izabella tér 4. alatt Magyar Színház a Nemzeti Színház kamaraszínháza 1948–1951 között, Budapest VII. alatt Magyar Színház, Kolozsvár Magyar Színház, az 1982-ben Varga László által alapított New York-i Magyar Színház és Művész Egyesület Hasonló Új Magyar Színházak Állami Magyar Színházak Magyar Területi Színház Komárom Magyar Színházi Intézet
Bérletvásárlásról bővebb tájékoztatót ITT talál. Új Bemutatóink Decemberben és Januárban: Az előadásokról: A nagy múltra visszatekintő Hevesi Sándor téri Magyar Színház ifjúsági és családi színházként működik. Nagyszínpadi zenés és prózai előadásaink mind a felnőtteknek, mind a fiatal korosztálynak felhőtlen szórakozást kínál. Kamaraszínpadunkon teret adunk modern, elgondolkodtató előadásoknak is. Zalán János PhD igazgató vezetésével a Magyar Színház megújítását tűztük ki célul. Repertoárunk meghatározó előadásai a világhírű zenés, klasszikus külföldi és népszerű magyar darabok: A muzsika hangja (2015), Van, aki forrón szereti (2016), Valahol Európában (2016), A fösvény (2017), Naptárlányok (2017), SunCity (2017), Ármány és szerelem (2018) Társulati tagjaink mellé ismert vendégművészek csatlakoznak – ezek az új találkozások felfrissítik és energiával töltik meg előadásainkat. Évtizedek óta ismert színészek játszanak nálunk: Csernus Mariann, Dániel Vali, Hámori Ildikó, Béres Ilona. A fiatalabb generáció is ismerős lehet: Bede-Fazekas Szabolcs a Budapest Noir -ból, Móga Piroska a Viszkis -ből, a most futó tévésorozatokban pedig Gáspár Katá t ismerhetik meg.
Külön figyelmet fordítunk a gyermek és ifjúsági korosztályra. Fontos számunkra, hogy repertoárunkon olyan előadások is szerepeljenek, amik kifejezetten a fiatalok nyelvén, a fiatalok élethelyzeteivel foglalkoznak. A Harisnyás Pippi, a Rumini és a Tündér Míra a gyerekek számára, A fösvény, a Valahol Európában, a SunCity, az Ármány és szerelem és az Utánképzés ittas vezetőknek pedig középiskolások számára kínál iskolai csoportos színházi élményt. Jelenleg tizenegy produkcióhoz kapcsolódik színházpedagógiai foglalkozás, melyek az előadásban felmerülő életkori problémákra fókuszálnak, alapvetően döntési helyzetekre épülve kínálnak színházi jellegű szerepjátékot és közös gondolkodást a résztvevők számára. Fontosnak tartjuk, hogy a színházpedagógiai foglalkozásaink és projektjeink fókuszai és tanulási területei jól behatárolhatók, értelmezhetők és akár iskolai tanmenethez is kapcsolhatók legyenek. A 2015/2016-os évadtól kezdődően Magyarországon elsőként vezetett be a színház látássérült nézői számára egy olyan speciális mobilapplikációt, amely audionarráció segítségével teszi lehetővé színházi előadások teljes körű élvezetét.
- MUSICAL A sorozatból ismert diákok (Soma, Rozi, Lilla, Csabi, Miki és Lara) a tanévzáró után nyári kalandra indulnak a SunCity Fesztiválra. Egy tévedés miatt ugyanabban a balatoni villában kötnek ki, ahol Lilla ikertesvére és baráti köre is bulizni szeretne, akik arra készülnek, hogy dalukkal induljanak a fesztivál himnuszára kiírt pályázaton. A két csapat hamar összerúgja a port, a viszály furcsa helyzeteket teremt, új szerelmek szövődnek, rivális dalos párok állnak össze, akik szintén megméretnék magukat a pályázaton. Vicces szituációk, lélegzetelállító zenés-táncos produkciók fűszerezik a fordulatos, romantikus történetet. A musical zenéjét A Dal című műsorba írt slágereivel évek óta sikert arató Johnny K. Palmer szerezte. Zene: JOHNNY K. PALMER Szövegkönyv: BUZÁS MIHÁLY, PASO DOBLE, KIRÁDY ATTILA Dalszövegek: SZENTE VAJK Rendező: SZENTE VAJK RUMINI Ferrit-szigeten – mesejáték két részben – színházpedagógiai programmal Írta: BERG JUDIT Öt éves kortól ajánljuk! Hossza: 2 óra 10 perc, egy szünettel A tengerész-kalandregényekből jól ismert Rumini és társai ezúttal ismét nagy bajba keverednek.
E korszakának legnevesebb rendezői: Márkus László, Vajda László, Hevesi Sándor, Lóránt Vilmos és Vaszary János. 1945−48 között egymást gyorsan váltó igazgatói Both Béla, Sárosi Ferenc, Gáspár Margit voltak. Az államosításokig változatlanul magánszínházként működött. 1947−51 között a Nemzeti Színház kamaraszínháza, majd 1951−61 között a Madách Színház, 1962−64 között a Petőfi Színház otthona volt. Magyar Színház – 1914 A Vágó László tervei alapján átalakított épület A Hevesi Sándor téren álló színház mai arculatát 1964−66-ban nyerte el, amikor átépítették Azbej Sándor tervei szerint − a Nemzeti Színház Blaha Lujza téren álló épületének a metró építkezésekre való hivatkozással történt felrobbantása miatt − a társulat ideiglenes hajlékának. Az épület igen nagy átalakításon ment keresztül. A régi színházat egészen a vasfüggönyig elbontották, sok helyen csak a tartófalak maradtak a helyükön. Az épület két új szinttel magasabb lett, és a tér felé is 8 méterrel terjeszkedve, jóval nagyobb alapterületűvé vált.