Szent István vezér ekkor fogadalmat tett Istennek, ezt hűséggel be is váltotta: elrendelte ugyanis, hogy mind a Koppány vezér földjén lakozó népség gyermekeiből, terméséből és barmaiból örök időkre tizedet adjon Szent Márton klastromának... ' Idézet 'A magyarok régi és legújabb tetteiről, eredetükről és növekedésükről, diadalaikról és bátorságukról' c. sorozatból; 'Szent István király harca Koppány vezér ellen' (Képes Krónika, kiadta a Magyar Hírlap; szerk. : Tarján Tamás) Források: P. Brestyánszky Ilona (szerk. ): Kovács Margit; Képzőművészeti alap Kiadóvállalata, Corvina kiadó, 3. kiadás; megjelent: 1979.
Főként a forráshiánynak tudható be, hogy a tankönyvek igen szűkszavúan emlékeznek meg Koppány és István harcáról. Tragédiává, nemzeti sorsfordítóvá, két világrend küzdelmévé az István, a király című rockopera tette a konfliktust. Nincs ezzel gond, ez a művészet hivatása. A történettudományé pedig, hogy az apró információmorzsákat egymás mellé téve megpróbálja kihámozni az igazságot. Esetünkben azt, hogy lázadónak tekinthetjük-e a somogyi vezért, illetve mennyiben volt István győzelme sorsfordító a magyar nép jövője szempontjából? A tudomány persze nem szereti a "mi lett volna, ha…? " kérdését, de ettől még a rendelkezésünkre álló tények alapján néhány következtetést le lehet vonni. Vitézül folyt a viadal Koppány esetében hosszasan sorolhatnánk, hogy mi mindent nem tudunk, mert személyével kapcsolatban szinte csak kérdőjelek maradtak ránk. A Képes Krónika beszámolójánál sokkal több információ nem maradt ránk: "Már kora ifjúságában dicső hadat viselt Szent István király a vitéz és hatalmas Koppány vezér ellen.
A keresztelést a Szent Galleni térítő püspök, Brúnó végezte. Sőt! Otto a Szent Mauricius lándzsájából adott kereszt-szegeket is. " Szent Galleni halottas könyv, 12 oldal: S. Gallen. Cod. Sang. 1442. " Meghalt Heriboldus S. Galleni püspök, ki sok magyart megtérített királyukkal együtt" A dátum 997. febr. 4. megadja, hogy a - király - Géza nagyfejedelem volt. Heri- baldus később Brúnó püspök néven Magyarországon térített. Géza a keresztség- ben a STEPHANOS, István nevet kapja. A külföldi krónikák Gézát ezután király- ként emlegetik. "Deiux" Géza neve Merseburgi Thietmar krónikájában. A GÉZA név hibás olvasat. Eredetileg:Gyeücsa, Gyecsa volt a név olvasta. Felvette a keresztet Géza, de inkább érdekből, mint meg- győződésből tette ezt. Thietmár püspök felháborodottan írja le Géza szavajárását: "elég nagyúr és gazdag vagyok ahhoz, hogy két istent szolgáljak. Egy mondat Szent István nagyobbik legendájából: "Christiano paganismi licet adhuc ritibus"........ "a szertartásokon keresztény volt, de pogány maradt"..... Fia, a későbbi Szent István a pogány Vajk nevet kapja, majd a kereszt jegye alatt az Istvánt.