Tiszafüred-örvény a folyó szakaszán Buláti-szigettől az Aranyosi-szigetig minden évben kapitális méretű harcsákat fognak, nem ritkák a 80 és 100 kg körüli harcsák. A nádi pontyozás és keszegezés a tavon a sulyom mezőkben való compózások és az éjszakai süllőzések nagy élményt nyújtanak. A Tisza-tó Magyarország legnagyobb összefüggő horgászvize és igen gazdag a halállománya. Az őszi csuka és süllő szezon rengeteg zsákmányt igér az idelátogató horgásznak. Európa szerte látogatott külföldi horgászok is alig várják ezt a szezont. Horgászvizek: Tisza-folyó, a Tisza-tó, Morotvák, csatornák, holtágak. GALÉRIA: Horgászat a Tisza-tavon - fogások Kifogható halfajok: Halfaj Fajlagos tilalmi idő Legkisebb kifogható méret Csuka 02. 15 -. 03. 31 50 cm Süllő 03. 01 -. 04. 30 35 cm Kősüllő 03. 01 - 05. 31 25 cm Balin 03. 01 - 04. 30 40 cm Kecsege 45 cm Ponty 05. 02 - 06. 15 30 cm Márna Harcsa 60 cm Amur - Jászkeszeg 05. 02 - 05. 15 Paduc Szilvaorrú keszeg Menyhal 20 cm Sebes pisztráng 10. 01 -12. 31 22 cm
Ha csukára szeretnénk horgászni, a Velencei-tó nádasainak szélén, valamint a nádasokhoz közeli nyílt vizeken érdemes próbálkozni. Elsősorban a késő őszi időszakban, illetve a téli lékhorgászat alkalmával lehetünk eredményesek. Horgászati módszerei között az élőhalas csukázást egyre gyakrabban a műcsalis pergető, kereső horgászat váltja fel.
A tó északi oldalán 3 kilométer hosszú, a horgászok által is kedvelt evezőspálya található, amely egyben kiváló halfogó versenypálya is. A part felől fokozatosan mélyülő meder kedvelt tartózkodási helye szinte az összes halfajnak. Hogy melyek ezek? A legnagyobb mennyiségben és értékben telepített halfaj: a ponty. Fogására szinte az egész tó területén adódik lehetőség. Felmelegedő tavaszi, illetve lehűlő őszi időben a pontyok szívesen keresik fel a nádasok széleit és öbleit. Igen meleg vízhőmérsékletnél azonban leginkább a nyílt vízen, a mélyebb szakaszokon van esélyünk. A nádasok mellett elsősorban úszóval, nyílt vizeken fenekező módszerrel horgásznak rá. Jó hír, hogy a Velencei-tavon már csak június 15-ig van érvényben a pontyhorgászati tilalom! A tóban a legnagyobb számban előforduló és legértékesebb ragadozó hal a süllő. Tartózkodási helye követi a táplálékhalak kedvelt élőhelyeit, ahol úszós, fenekezős élőhalas és műcsalis pergető módszerrel is fogják. Horgászata egész évben eredményes lehet, az őszi és téli léki süllőzés különösen kedvelt.
Ha sikerült stabilan fixálni vízi járművünket, kezdődhet a horgászat - és sokszor csak ekkor derül ki, hogy a csónak kiegészítői, berendezései közül mi minden lehetne jobb, egyszerűbb, praktikusabb. Ha ezeknek legalább egy részét már korábban, tudatosan a horgászat során jelentkező igények szerint alakítjuk ki, sok bosszúságtól mentesítjük magunkat, és a hosszúra nyúló horgászatokat is kényelmesebbé tehetjük. Partnerek Kiemelt partnerek:
A Velencei-tó a Balaton és a Fertő-tó után Magyarország harmadik legnagyobb tava. A tó természetes halprodukciója gazdagabb, de halfajainak száma kevesebb, mint a Balatoné vagy a folyóké. A Velencei-tó vízszintje, sajnos, a 90-es évek elején és az utóbbi években is a kívánatosnál alacsonyabban alakult a csapadékhiányos időszakok miatt. A víz sekélysége miatt a tó hőmérséklete nyáron 25-26 Celsius-fokra melegszik fel, ezért a hely igen népszerű a fürdőzők és a vízi sportokat kedvelők körében. Nyári időszakban tömegesen keresik fel a nyaralók a Budapesthez közel, alig félórányi autóútra eső területet, üdülési céllal. Azonban a legnagyobb üdülőforgalom idején is nyugodt horgászati feltételeket, jó fogási lehetőségeket kínálnak a tó különböző vízszakaszai, eldugott nádöblei, nyílt vizű területei. Velencei-tó A tavon a partról és csónakból egyaránt lehet horgászni. Az egyes települések környezetében védett csónakkikötők is találhatók, ahol elhelyezhetők, illetve bérelhetők horgászcsónakok.
A mederben nagyobb kő vagy tuskó mellett szívesen tanyázik, szereti a búvóhelyeket. A süllő kapási ideje tavasszal és ősszel napközben, nyáron pedig reggel, délután és éjszaka van. Nyáron esős és borult időben is kap. Rablására jellemző, hogy a kishalak legyezőszerűen menekülnek. Ha elvéti áldozatát, visszavonul a fedezékébe és nem üldözi tovább a prédát. Süllő horgászmódszerek: fenekezés, úszózás, pergetés Rekordok Világrekord: 18, 70 kg (1990 Ausztria, Duna, hossz: 116 cm) Magyarországon a legnagyobb 14, 96 kg-os példányt 2007-ben fogták. Magyar nevek fogas, balatoni fogas, fogas süllő, szellő, fehérhúsú csuka Filmek a süllőről Süllő (walleye) a víz alatt Süllő és ponty a tóban Süllő műlegyezve Süllők a folyóban Süllőkapás a jég alatt 100 gram ehető süllőhús tartalmaz: Víz: 78-79%, Protein: 18, 8 - 19, 2 gramm, Zsíradék: 0, 7 - 2, 3 gramm, Energia: 83 - 97 kcal, Omega-3: 0, 1 mg. Receptek A süllő fehér húsában kevés szálka van, zsírt alig tartalmaz és nagyon ízletes. Roston sült süllő Egészben sütött süllő
Balatoni süllőzés IV. - Az időjárás, napszakok, évszakok szerepe, helyválasztás 2007-07-31 Talán egy olyan horgászmódszer sincs hazánkban, melyet annyira befolyásolna az időjárás, mint a nyílt vízi süllőzést a Balatonon. Az időjárási hatások közül egyértelműen a szél a legfontosabb, ráadásul a süllőfogás eredményességét tekintve a horgászatunkat megelőző időszak széljárása is meghatározó lehet. A többi időjárási elem (borultság, csapadék) ehhez képest a gyakorlatban elhanyagolható fontosságú. A napszakok szerepe lehet még igazán lényeges, valamint egyes időszakokban az, hová is megyünk süllők reményében… és a jó helyekre nem árt, ha vissza is találunk! Balatoni süllőzés III. - A horgonyzás rejtelmei és kényelmi csónak-kiegészítők 2007-05-10 Csónakunkat - legyen az saját, kölcsönbe kapott avagy bérelt - csak úgy tudjuk a nagy tavon süllőzésre használni, ha képesek vagyunk megfelelően rögzíteni a horgászatra kiszemelt helyen is. Ez nem is biztos, hogy olyan egyszerű, legalábbis sokak számára és elsőre… nem mindegy ugyanis, hol akarunk megállni és ahhoz milyen felszerelés áll rendelkezésre.
Tudományos neve: Sander lucioperca Angol neve: Zander Leírás Egyik legnemesebb hazai ragadozó halunk a süllő és egyben a sügérfélék legnagyobb képviselője vizeinkben. Feje hosszúkás, háta szürkészöld, oldala ezüstös színű. Szája csúcsbanyíló. A hátán kb. 10-12 sötét sáv látható, hátúszói és farokúszója is foltos. Színe élőhelyenként változó amit a víz jellege és aljzata befolyásol: a Balatoni süllők közismerten világosabbak más vizekben élőkhöz képest. Álló és folyóvizekben egyaránt előfordul. A másfél kilósnál nagyobb példányokat "fogasnak" vagy "fogassüllőnek" nevezik. Ezt a nevet a szájában levő 4 darab kapófogairól kapta (2 felül, 2 lent) melyek segítségével zsákmányol. Egészen az 1700-as évekig arról spekuláltak, hogy a süllő valami hibrid fajta, a csuka és a sügér keveréke lehet. Ezért adta neki a svájci zoológus Gessner az 1500-as években a Lucio-perca nevet ami "csukasügért" jelent. A leírásában többek között a következőt olvashatjuk: "Ennek a különleges német halnak a feje egy csukáé de a testének többi része meg egy sügér".