A huminsavakban a nitrogén három fő kötési formában szerepel, úgymint a gyűrűkben levő N (heterociklusos vegyületek), a hídkötésben levő N és a reaktív csoportokban levő N. A talaj N-szolgáltató képessége e kötésformák eloszlásától függ. Az oldalláncokban levő reaktív amino-csoportokból könnyen (aktuálisan) felvehető és híg kénsavval hidrolizálható N hasad le. A polipeptid-hídban található N csak oxidáció után, híg kénsavas hidrolízissel szabadítható fel, ez az ún. potenciálisan felvehető nitrogén. Az aromás gyűrűket összekötő hidak N-je csak tömény sósavas feltárással válik szabaddá, így ez csak tartalék lehet a növény számára. A heterociklusos gyűrűk N-je felvehetetlen. A csernozjom talajok sok (3—5%) jó minőségű huminsavat tartalmaznak. N-szolgáltató képességük is jó és egyenletes. A réti talajokban is sok humuszanyag található, de már több a fulvosavtartalmuk. A huminsav—fulvosav arány tovább romlik az erdő-, láp-és szikes talajokban. Ezek N-szolgáltató képessége is kicsi. Erdőkben a talajt ún.
A harmadik országból érkező küldeményekre tehát ugyanaz a szabályozás vonatkozik, függetlenül attól, hogy az USA-ból vagy Kínából rendeli az árut. Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 94. § (1) bekezdés C) pontja kimondja ugyanakkor, hogy mentes az adó megfizetése alól a Vámmentességi-rendelet I. fejezetének VI. címe alatt szabályozott termék (termékek) importja is, ha annak (azok) összértéke nem haladja meg a 22 eurónak megfelelő pénzösszeget. Összefoglalva megállapítható tehát, hogy vámot 150 EUR felett, míg általános forgalmi adót 22 EUR (postaköltséggel növelt) összérték felett kell magánszemélyként fizetni, a közösségi vámjog végrehajtásának részletes szabályairól szóló 15/2004 (IV. 5. ) PM rendelet 51. § (4) bekezdése figyelembe vételével. A vámhatóság a kérdéses terméket jelölő Taric-kódhoz (vámtarifaszámhoz) köthető vámtételt veszi figyelembe a vám kiszabásakor. A vámot a vámértékből számolják. A vámérték a számlaérték és az un. vámérték növelő tényezők összege.