A békétlen magyar főurak Petúr bán vezetésével le akarnak számolni velük, de Bánk bán, az ország nagyura ellenzi a felkelést. Még ragaszkodik királyához, de hamarosan neki is rá kell döbbennie, mit tettek az országgal a merániaiak. Összetalálkozik régi hűséges emberével, Tiborccal, aki a jobbágyok tűrhetetlen helyzetéről számol be neki. Bánkot nagy személyes csapás is éri: feleségét, Melindát – a királyné segítségével – aljas módon elcsábítja Ottó, Gertrúd öccse. Ez az utolsó csepp a pohárban. Bánk felkeresi a királynét lakosztályában, és heves vita után megöli. Melinda, akit Bánk Tiborc kíséretében hazaküldött, megzavarodva, kisfiával együtt a Tiszába veti magát. A király hazatér a háborúból, és a feleségét a ravatalon találja. Bánk bevallja, hogy ő volt a gyilkosa, és még csak bűntudatot sem érez. II. Endre párbajra hívja ki a nagyurat. Ekkor érkezik az udvarba Melindának és kisfiának a holttestével Tiborc. A király látja, hogy már felesleges bosszút állnia Gertrudis gyilkosán, a sors már elvégezte ezt helyette.
1993. – Bácskai György rekonstrukciója alapján elkészült az eredeti változat hangfelvétele; 1994. – Kerényi Imre rendezésében az Operaház bemutatta és folyamatosan műsoron tartja a Bánk bán című opera Rékai-féle átdolgozott változatát; 2002. – Elkészült Káel Csaba rendező operafilmje az átdolgozott változat alapján; 2008. – A debreceni Csokonai Színház előadta Vidnyánszky Attila rendezésében az ős Bánk bánt az Országos Széchényi Könyvtárban őrzött partitúra alapján; 2010. – Az opera ősváltozatának bemutatója a Miskolci Nemzeti Színház Kamaratermében. 2010. november 6–7. – Az opera ősváltozatának bemutatója (félig szcenírozott koncert) a Magyar Állami Operaházban ifj. Palcsó Sándor rendezésében. Bordal "Czilley 's a' Hunyadiak" szomorújátékból Ha férfi lelkedet Egy hölgyre föltevéd, 'S az üdvösségedet Könnyelműn tépi szét; Hazug szemében hord mosolyt És átkozott könyűt, 'S míg az szivedbe vágyat olt, Ez égő sebet üt; Gondold meg és igyál: Örökké a' világ sem áll; Eloszlik, mint a' buborék, 'S marad, mint volt, a' puszta lég.
Ám végső soron a zenének köszönhető, hogy a Bánk bán színpadát eleven és magyar figurák népesítik be. Erkelnek Verdi és Meyerbeer alapos megismerése közben szerzett zenedramaturgiai tapasztalatai és áradó egyéni invenciója a nagy operatragédia légkörét teremti meg. itt ér zenitjére Erkel egyre érlelődő képessége a magyar dalstílus zenedrámai kiaknázására. Operáiban magától értetődő természetességgel, hasonlíthatatlan romantikus ihletettséggel csendülnek fel a könnyes örömnek, a mosolyba játszó bánatnak, a vágyakozásnak és visszavágyásnak megragadó tónusai, s a hazatérés élményével ajándékoznak meg egy közös érzelmi otthonba, ami az operán kívül talán soha nem létezett. A nemes magyar hang megteremti az operai alakok nemzeti jellemét, és ezáltal mintegy megteremti azoknak a tízezreknek a nemzeti éthoszát is, a hősök hangját magukba fogadják: »Hazám, hazám, te mindenem... « Nemzeti művészet az, ami nemzetet teremt. " ••••• Katona József drámájának útja Erkel Ferenc operájának megszületéséig és az opera utóéletének néhány pillanata évszámokban 1814 – Döbrentei Gábor által szerkesztett Erdélyi Múzeum című folyóirat drámapályázata; 1815. július 30.